dbk.life

Život je san
2026-04-30 20:00 - 21:30, 2026-05-02 20:00 - 21:30 (Europe/Zagreb) | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
“…neka mi nebo put pokaže,
ako i ono nešto može,
jer je u tako groznom mraku
i samo nebo tamna slutnja,
a cijeli svijet je čudovište.”
(Pedro Calderon de la Barca – “Život je san”)
Današnji svijet je zaista čudovište, a drama “Život je san” iako napisana u 17. stoljeću čini se da u ovom suvremenom svijetu rezonira više nego ikad otvarajući univerzalna pitanja identiteta, slobodne volje i osobne odgovornosti. Konstruirana fluidna realnost s ponekim fluidnim (rodnim) identitetima u svakom trenutku nameće svijest da je sve samo san ili privid. Živimo u svijetu gdje je stvarnost sve poroznija i poraznija, a tanke granice između istine, privida, laži ili (da barem) sna sve je teže razaznati. Informacije su manipulirane i često lažne, algoritmi oblikuju percepciju stvarnosti, a društvene mreže stvaraju površne paralelne svjetove. U današnjoj fluidnoj, “tekućoj” modernosti bijeg je postao poželjna strategija, a pojedinac je uspješniji što se lakše može transformirati i prilagođavati. Pitanje što je je stvarno, a što privid postaje gotovo egzistencijalno pitanje.
Sigismundova kula društveno je nametnuta norma koja oblikuje njegov identitet. Jednom kada postane svjestan nametnutih okova, njegova prava, iskonska priroda izbit će u prvi plan. Iskonska priroda koja ga vodi u borbu za vlastitu stvarnost i vlastiti identitet ne budeći u njemu zvijer koja preživljava već čovjeka koji misli i osjeća.
U vremenu izvrnutih moralnih vrijednosti gdje su bitke protiv bezumnosti i okrutnosti unaprijed izgubljene ostaje nam tek borba za moralni integritet – pa čak i ako nismo sigurni jesmo li budni ili samo sanjamo.
Aida Bukvić

Glasovi u kamenu, dramski prikaz povijesti ljetnikovca Bettera-Katić
2026-05-01 18:15 - 20:00 | Mlini, Župa Dubrovačka, Mlini, Mlini, Dubrovačko-neretvanska, 20207, Croatia
GLASOVI U KAMENU
dramski prikaz povijesti ljetnikovca Bettera-Katić u Mlinima
1. svibnja 2026. u 18:15
Beterina

Doživite jedinstvenu ambijentalnu predstavu koja oživljava stoljetnu povijest napuštenog ljetnikovca i živote ljudi koji su u njemu boravili. Saznajte zanimljivosti o jednom od najvećih umova 18. stoljeća, Ruđeru Boškoviću, čije su se znanstvene pretpostavke pokazale točnima dva stoljeća nakon njegove smrti. Upoznajte Anicu Bošković – našu prvu pjesnikinju čija su djela objavljena za njezina života. Svoju priču otkriva i njihova majka Pavle, koja je doživjela duboku starost i umrla u 103. godini života, o čemu su pisale i neke francuske novine.

Ovo je samo dio doživljaja koja vas očekuje 1. svibnja u Beterini. Dođite i poslušajte što vam poručuju Glasovi u kamenu.

Scenarij: Vedran Mezei
Uloge: Jelica Čučević, Marinka Metković, Ana Uhodić, Barbara Lončarić Lučić, Ante Tonči Đurković, Leo Mrkić, Tihomir Matić, Darko Milošević i Vedran Mezei
Glazba (violončelo): Nastasja Palčok

Ulaz je slobodan
Broj mjesta je ograničen – potrebna je prethodna najava u ured turističke zajednice

020 486 254

info@dubrovnik-riviera.hr

PEER GYNT
2026-05-08 20:00 - 21:30, 2026-05-09 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Koprodukcija Kazališta Marina Držića i Centra za kulturu Tivat
Ovaj dramski spjev u pet činova proslavljenog norveškog dramatičara Henrika Ibsena, remek-djelo svjetske književnosti, neobično i duhovito, a opet duboko istražuje čovjekove vrline, poroke i ludosti utjelovljene u liku Peera Gynta. Zasnovana na norveškom folkloru i Ibsenovim maštovitim izumima, drama prožeta pjesničkim misticizmom i romantizmom, prati svjetska lutanja glavnog junaka koji na svom putu pronalazi doslovno sve, osim sebe samoga. Kako je napisao G. B. Shaw: „Peer je svačiji junak. On na maštu djeluje isto kao što su djelovali Hamlet, Faust i Mozartov Don Juan“, a mnogi drugi su ga razložno još približavali značenju Don Quijotea ili Švejka. Ova epopeja o identitetu, bijegu od odgovornosti, potrazi za smislom i suočavanju sa samim sobom dobiva novo, aktualno značenje preoblikovano u živu, dinamičnu kazališnu formu. Redateljski pristup polazi od Ibsenova predloška, ali ga interpretira kroz suvremeni scenski jezik, fragmentiranu strukturu, snažnu vizualnost i ekspresivnu glumačku igru, otvarajući prostor za univerzalna pitanja o iluzijama, identitetu i osobnoj odgovornosti u svijetu stalnih promjena. Peer Gynt više nije samo romantični lutalica, već i figura našeg doba – rastrgan između želje za uspjehom, bijega od sebe i potrebe za istinskim susretom s drugim. Ova suvremena interpretacija Ibsenova klasika otvara dijalog između klasičnog dramskog teksta i aktualnog društvenog konteksta, istražujući nove izvedbene mogućnosti i aktualizirajući temeljna pitanja identiteta, slobode i odgovornosti. Peer Gynt tako postaje repertoarni naslov koji spaja tradiciju i suvremenost, klasični predložak i moderno kazališno mišljenje. Bez romantizacije. Bez utjehe.
Paolo Tišljarić

Premijera "Rascvjetani đardin" za najmlađe
2026-05-09 18:00 - 19:00 | Teatar Lero, Frana Supila 8, Dubrovnik, Dubrovačko-neretvanska, 20000, Croatia
Studentski teatar Lero nastavlja sa svojim posebnim programom pripovijedanja bajki namijenjenog najmlađoj publici. Novi premijerni naslov iz ovoga Lerovog izvedbenog ciklusa je „Rascvjetani đardin“ u interpretaciji nagrađivane pripovjedačice i dugogodišnje Lerove članice Jasna Held. Premijerna izvedba „Rascvjetanog đardina“ je u subotu 9. svibnja 2026. u 18 sati na Lerovoj sceni u Lazaretima uz besplatan ulaz.

Rascvjetani đardin posebno je pripremljeni izbor priča i bajki koje su ostale sačuvane u usmenoj predaji i većim dijelom objavljivane u raznim zbirkama i knjigama. Ovom prigodom bit će ispričane i one manje poznate iz bogatog i raznovrsnog svijeta bajki koji poziva za nove susrete i poznanstva, putovanja koja traju i koja se pamte. Rascvjetani đardin nova je Lerova ponuda programa za najmlađe u izboru i interpretaciji poznate i nagrađivane pripovjedačice i lutkarice Jasne Held. Nastavak je to dugogodišnjeg i obvezujućeg posebnog Lerovog programa namijenjenog djeci s kojim se želi u Dubrovniku afirmirat umijeće i navika pripovijedanja i slušanja bajki. Koje i kakve su bajke skrivene u Rascvjetanom đardinu saznat ćete kada vam ih Jasna, na svoj prepoznatljiv način, ispriča uz želju da i nakon ovog lazaretskog susreta u Lera, bajke budu dijelom odrastanja a knjige u kojima su zapisane inspirativno i poučno štivo kojem je se uvijek dobro vraćati i onda lijepe snove sanjati. I onda, nakon Rasvjetanog đardina, dolaziti na Lerove predstave za odrasle koji igre i bajke nisu zaboravili.

U ovom programskom ciklusu Jasne Held za najmlađe u produkciji Studentskog teatra Lero prikazani su programi: Jasna priča bajke (2005.), Oholica i druge bajke (2009.), Bus ruzmarina (2015.), Tri zlatne jabuke (2015.), Čupoglava (2016.), Mlin na dnu mora (2017.), Libro sv. Vlaha (2017., 2018., 2019., 2020., 2022.), Kominača (2018.), Orlando sanja (2019.), Bajke (2019.), Srce u oblacima (2021.) Sretna princeza (2022.), Uspavana ljepotica (2023.), Grad na dlanu Parca (2023., 2024., 2025., 2026.), Romana (2024.), Podzemni dvorac (2025.), Rascvjetani đardin (2026.)

Slučaj Lorne O., ilitiga Mala iz Grada
2026-05-12 20:00 - 21:30, 2026-05-13 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Studentica Diplomskog studija Gluma, Paula Japunčić, izvodi svoju diplomsku predstava, monodramu „Slučaj Lorne O. ilitiga Mala iz Grada“, kompiliranu iz tekstova Luke Paljetka, Milana Milišića, Davora Mojaša i Paule Japunčić.
Kabaret je nastao kao trilogija, jedan emotivni kolaž prožet gradom. Prvi dio su dubrovačke kundurice prema tekstovima Milana Milišića i Davora Mojaša, drugi dio je originalna Paljetkova monodrama koju je osamdesetih igrala Doris Šarić Kukuljica, a zadnji dio su osobne priče Paule Japunčić na temu muško-ženskih odnosa.
Mentor je prof. art Goran Golovko, suradnica za scenski govor je prof. art Bruna Bebić, a suradnica za scenski pokret je izv. prof. art Almira Osmanović.

Kazalište Moruzgva: Kamo ide ovai svijet
2026-05-14 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Gostujuća predstava Kazališta Moruzgva.
Čega se zaista bojimo kada nas prožima strah pred umjetnom inteligencijom? Je li to onaj isti ultimativni strah za koji kažu da je ustvari i jedini – strah od nepoznatog? Strah je obrambeni mehanizam. Zbog njega su nas kroz dugu povijest čovječanstva rjeđe ubijali sabljozubi tigrovi, manje smo padali niz litice i učestalije prebacivali tridesete. Strah je na neki način radio za nas. S druge strane što ako mu za antipoda uzmemo hrabrost. Zbog hrabrosti smo naučili loviti mamute, osvajati planinske vrhove i završavati u klubu 27. Izgleda da su kobne te tridesete. Prespavam li ih u toplom i udobnom majčinom podrumu jesam li zaista preživio ili samo životario? Ostavim li ih u kubusu teleprodaje za mizernu plaću jesam li zaista preživio ili samo životario? Općenito, jesam li zaista preživio ili životario??? Previše je upitnika! A čini se da odgovori leže udaljeni samo jedno čavrljanje od nas. Ne bojte se, Marta zna sve odgovore, slobodno joj se javite…hajde…što čekate…javite se Marti!!!
Dražen Krešić – Redatelj
Teško da se može naći osoba koja još nije čula za zastrašujuću i nepredvidivu pojavu umjetne inteligencije; naizgled svemoćne sile koja se preko noći ušuljala u naše živote i zauvijek ih promijenila. Nije zaobišla ni kazalište, inspirirajući velike umjetnike današnjice da izmaštaju sve moguće ishode budućnosti u kojoj AI prestaje biti tek običan alat. I dok nam svi uporno proriču kako će priča završiti, nitko ne spominje kako je priča počela – s previše optimizma, premalo promišljanja, i točno taman dozom ljudske gluposti. Čini se kao da smo razmatrajući je li svijest stvorena ljudskom rukom moguća potpuno zaboravili razmotriti je li uopće potrebna. Problem je to koji muči i naše heroje, Iliju i Silvija. Je li umjetna inteligencija fantastično pomagalo koje će ljudsku rasu gurnuti u bolje sutra? Ili će nas zavesti, obmanuti, i učiniti nesposobnima živjeti bez njene pomoći? Kamo zapravo ide ovaj svijet? Saznajte s nama.
Vid Lež – Autor

GKM Split: Lutkina kuća, dio drugi
2026-05-16 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Lutkinu kuća, dio drugi (A Doll’s House, Part 2) Lucasa Hnatha izvorno su producirali na Broadwayu Scott Rudin, Eli Bush, Joey Parens, Sue Wagner i John Johnson. South Coast Repertory je prvi izveo komad. Djelo je proizašlo iz New Dramatists residency.
Djelo je praizvedeno 2017. u New Yorku, a zamišljeno je kao svojevrsni nastavak Ibsenove čuvene drame Lutkina kuća iz 1879.
Radnja se odvija petnaestak godina nakon završetka Ibsenova komada u kojem glavna junakinja Nora napušta muža i djecu odlučivši živjeti slobodno i samostalno.
U Hnathovoj verziji Nora se vraća u svoj stari dom nakon godina odsustva. Postala je uspješna i samostalna žena, ali povod njenog povratka nije obiteljska nostalgija, nego praktičan problem – otkriva da njezin brak s Torvaldom zapravo nikad nije pravno razvrgnut.
Dolazi do sukoba između Nore i Torvalda, ali i između Nore i kćeri Emmy te kućne pomoćnice Anne Marie.
Kroz njihove razgovore otvaraju se pitanja o braku, obitelji, dužnostima, slobodi, ljubavi i posljedicama osobnih odluka.
Ton drame je istovremeno ozbiljan i ironičan – Hnath koristi suvremen jezik i humor da bi preispitao kako se društvene i rodne uloge mijenjaju (ili ne mijenjaju) od Ibsenova doba do danas.
Ocijenjen od kritike kao „feministička komedija“ i najvećim misaonim izazovom na Broadwayu, ovaj komad je u žiži javnog foruma o bračnim pitanjima koja nas stalno zaokupljaju. Je li brak jednak posjedovanju? Može li se voljeti samo jednom? Mogu li ljudi očekivati da će ostati zajedno kada se svaki pojedinac neprestano mijenja? Autor ne preispituje samo ukorijenjenu mizoginiju, nego i kult individualizma, kompromise koje svi činimo radi vlastitog komfora i vjeru potrebnu za promjene.
Produkcija GKM-a inzistira na komornosti dramskoga zbivanja i hiperrealističnoj glumi u kodu filmske drame koja koketira s komedijom.

CZK Tivat: Contra mundum
2026-05-18 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Predstava Centra za kulturu Tivat, insprirana autobiografijom “Tajni život Savadora Dalija”.
Njegova ekscentrična pojava i šokantni stavovi u javnosti izazivali su podijeljena mišljenja, ali su ga i proslavili…
Salvador Dali. Genije ili šarlatan? Proročka slika savremenog svijeta ili puka diverzija svakog pravila, poretka, ideologije…?
Contra mundum nije predstava po biografiji velikog umjetnika, već je igra sa zagonetkom o umjetnosti života na ovom svijetu.
Veljko Mićunović

GDK Gavella: Majka
2026-05-20 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
GDK “Gavella” i Ludens teatar
Dramski tekst “Majka”, francuskog romanopisca, dramatičara, scenarista, kazališnog i filmskog redatelja Floriana Zellera, dio je trilogije u kojoj su i podjednako hvaljeni “Otac” te “Sin”. Zellerove drame igrane su u 50-ak zemalja, a neke od njih proglašene su vrhuncima nove dramske književnosti 21. stoljeća. I “Majka” je izuzetan glumački materijal, potresna studija karaktera, ispisana u inventivnoj dramaturškoj matrici u kojoj se isprepliću doživljeno i zamišljeno, (ne)ostvareno i izmaštano, u atmosferi “rastuće napetosti i čudnovatog ozračja”. Ovaj kvartet, od autora podnaslovljen kao “crna farsa”, na malu scenu Kazališta “Gavella” stiže u koprodukciji s Ludens Teatrom, u režiji Enesa Vejzovića i izvedbi Bojane Gregorić Vejzović, Matije Gašparija, Amara Bukvića i Tene Nemet Brankov. “Majku” je prevela Ursula Burger, scenografi su Enes Vejzović i Marita Ćopo koja je i kostimografkinja, autor glazbe je Šimun Matišić, a oblikovatelj svjetla Zdravko Stolnik.
Nagrade:
“Nagrada Vladimir Nazor”, 2024.
– Bojana Gregorić Vejzović
31. Festival glumca, 2024.
– nagrada “Fabijan Šovagović” za najbolju glumicu: Bojana Gregorić Vejzović

Dead Sea and the hole behind me
2026-05-21 12:00 - 13:00 | Lokrum, Lokrum, Dubrovnik, Dubrovačko-neretvanska, 20000, Croatia
Mario Cvjetkovic
Mrtvo More, Lokrum
performans

2. SMOTRA KAMIŠIBAJA U CAVTATU
2026-05-23 10:00 - 12:00 | Cavtat, Dom kulture, Obala A. Starčevića 20, Cavtat, Dubrovačko-neretvanska, 20210, Croatia
2. SMOTRA KAMIŠIBAJA U CAVTATU – HRVATSKE BAJKE U RUKAMA NAJMLAĐIH

Udruga Konavle Art, u suradnji s Muzejima i galerijama Konavala te Dječjim vrtićem Konavle, poziva vas na 2. smotru kamišibaja, koja će se održati u subotu, 23. svibnja, u Domu kulture u Cavtatu, s početkom u 10 sati.

Tema ovogodišnje smotre su hrvatske bajke, koje će djeca predstaviti kroz kamišibaj tehniku pripovijedanja uz ilustracije, poznatu po svojoj jednostavnosti, izražajnosti i snažnoj vezi pripovjedača i publike.
Na smotri će nastupiti djeca iz dječjih vrtića i osnovnih škola Općine Konavle, Općine Župa dubrovačka i Grada Dubrovnika, koja će kroz vlastite izvedbe pokazati kreativnost, maštu i ljubav prema pričama koje čine dio kulturne baštine.

Najuspješnije izvedbe bit će nagrađene, a o nagradama će odlučivati stručni žiri sastavljen od istaknutih umjetnika i pedagoga, koji će vrednovati kreativnost, likovni izraz i pripovjedačke vještine sudionika.
Smotra kamišibaja ima za cilj poticanje dječjeg stvaralaštva, ljubavi prema pričanju priča i očuvanju kulturne baštine. Ulaz je slobodan, a svi ljubitelji priča su dobrodošli.

U očekivanju oca
2026-05-23 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Prema ideji češkoga književnika Michala Viewegha, s njegovim dopuštenjem
Predstava nastaje u koprodukciji s Domom kulture Kristalna kocka vedrine Gradskog kazališta Sisak.
Praizvedba 16. svibnja 2025.
TRI USKRSA I TRI BOŽIĆA TOČNO U DVA
Novi dramski tekst Mire Gavrana U očekivanju oca iznenadit će gledatelje, posebice ljubitelje i poznavatelje autorova književnog opusa. Piščev je rukopis i dalje prepoznatljiv, jednako kao i izbor teme muško-ženskih odnosa, pa se i u ovom dramskom tekstu Gavran iskazuje kao vrstan dramaturg koji umije oblikovati dramske likove i osigurati im protočnost dijaloga, osmisliti i strukturirati činove i prizore od zapleta do raspleta, stvoriti intertekstualne poveznice prema povijesti književnosti i kazališta ali i prema mitemima i ideologemima zapadne kulture. S druge strane, Gavran će unekoliko iznevjeriti horizont očekivanja svojih gledatelja, ali će ga znatno i obogatiti novim elementima koji će nesumnjivo potaknuti na razmišljanje.
Raspodijeljena u dva čina i s po tri prizora u svakom činu, radnja prati život jedne obitelji u petogodišnjim razmacima. Prvi čin započinje prizorom na Uskrs 1994., slijede prizor na Božić 1999. i Uskrs 2004., a u drugom činu nastavlja se božićnim prizorom iz 2009., Uskrsom 2014. i završava Božićem 2019. Riječ je o obiteljskoj drami u najširem smislu riječi, jer je u popis dramskih likova – uz šestoro članova obitelji – uključen i susjed Petar. Jana je u braku s Karlom, imaju dvoje djece – Blanku i Davida – a oni, kako vrijeme odmiče, na blagdanske ručkove dovode svoje partnere, Tonija i Anu. Broj se blagdanskih uzvanika iz prizora u prizor mijenja i ni u kojem prizoru svi likovi nisu za stolom, ali svi, na ovaj ili onaj način, sudjeluju u obiteljskom životu. Sukladno očekivanjima, blagdanski su ručkovi prigoda za rezimiranje proteklog razdoblja i preslagivanje obiteljskih odnosa u kojima stariji još više stare, a mlađi sve više sazrijevaju i započinju vlastite obiteljske živote. U dramskom središtu nisu ni sazrijevanje ni starenje, kao ni smjena generacija, pa ni sukob između starijih i mlađih. Ako bi se moglo tako reći, naraštajne razlike u ovom dramskom tekstu u službi su ilustracije međuljudskih odnosa u najširem značenju, posebice braka.
U tom smislu Gavran tematski ostaje vjeran sebi nastavljajući donekle okosnicu svoga komediografskoga rada u proteklim desetljećima. Unatoč tome što bi poznavanje Gavranova dramskog opusa mogao isprva zavesti na pogrešan trag, U očekivanju oca nije komedija o kakvoj ljubavnoj zavrzlami, izvanbračnoj vezi, rađanju ili posvajanju djece, iako ni to nije isključeno iz motivskih krugova. Štoviše, U očekivanju oca uopće nije komedija, a autor ju je, mimo svih svojih dosadašnjih dramskih tekstova, odredio kao grotesku koja je, sudeći prema napomeni ispod naslova, nastala prema ideji češkoga književnika Michala Viewegha i s njegovim dopuštenjem. Bez obzira na napomenu, nova bi Gavranova drama mogla biti posveta i Samuelu Beckettu i njegovu dramskom tekstu U očekivanju Godota, tematski je bliska i Homerovoj Odiseji, prizvat će u pamet i još pokoje djelo svjetske književnosti poput Ibsenove Nore, ali i Gavranovu Kreontovu Antigonu kojom je on započeo svoj dramatičarski put praizvedbom 1983. godine u Zagrebu u Dramskom kazalištu „Gavella“.
Sudeći prema književnikovim dosad napisanim djelima – dramskim, proznim i poetskim – Gavranov opus nije blizak groteski. U njegovim dramskim tekstovima, bez obzira na to tematiziraju li oni pitanja vlasti i moći, ljubavi ili umjetnosti, na kraju se nemoguće dramske situacije razriješe dobrostivošću dramskih lica (i dramskog autora), međuljudski odnosi uravnoteže se i dovedu u harmoniju, a gledatelji i čitatelji imaju osjećaj da je sve došlo na svoje mjesto, baš onako kako treba biti. Sklon realističkoj fakturi, Gavran upotrebljava grotesku u skladu s onim što je zapisao i Patrice Pavis u svom Pojmovniku teatra (Zagreb, 2004.), tvrdeći da je groteska „realistična umjetnost jer ondje (kao i u karikaturi) prepoznajemo svjesno izobličen predmet“, a u grotesknoj poruzi ne smijemo se nečemu ravnodušno, nego se smijemo zajedno s tim čemu se rugamo: u ovom slučaju sačuvanim papučama, blagdanskim ručkovima koji neizostavno započinju u dva sata poslije podne, besprijekorno ispečenoj makovnjači i, što je još važnije, grotesknije, odama ženskoj racionalnosti i vjernosti.
Nova Gavranova drama govori o čekanju na stare ili nove članove obitelji, o odlascima i povratcima, o ustrajnosti i tvrdoglavosti, o sitničavosti i širokogrudnosti, o napuštanju i napuštenosti, o ženama i muškarcima, o bračnim i prijateljskim odnosima i još o mnogo čemu što će zanimati suvremene gledatelje. U očekivanju oca drama je i o vremenu i o ožiljcima koje stječemo između božićnih i uskrsnih misa dok čekamo da se točno u dva sata za blagdanskim stolom okupe naši najmiliji od kojih očekujemo da nas upravo po ožiljcima prepoznaju. Osim o čekanju i iščekivanju, nova Gavranova drama govori možda najviše o očekivanjima od naših najbližih. Nad tim se vrijedi zamisliti i izvan božićnog i uskrsnog vremena.
Lucija Ljubić
*****
U predstavi se koriste autorske skladbe u aranžmanima Žarka Dragojevića: RECI MI TO (Dragan S. Lukić, Guido Mineo), JEŠKA OD JUBAVI (Marijan Ban, Tomislav Mrduljaš), SKALINADA (Zdenko Runjić), ŠTO TO BJEŠE LJUBAV (Marina Tucaković-Radulović, Aleksandar M Radulović), POETA (Zdenko Runjić) PRED TVOJIM VRATIMA (Jure May Stanić).

LE PETIT FESTIVAL 2026
2026-05-25 21:00 - 22:30, 2026-05-26 21:00 - 22:30, 2026-05-30 21:00 - 22:30, 2026-05-31 21:00 - 22:30 | Knežev dvor, Pred Dvorom 1, Dubrovnik, 20000, Croatia
LE PETIT FESTIVAL — KOMPLETAN PROGRAM
25. svibnja — Dvadeset i drugo Le Petit Festival MMXXVI
21:00 — Službeno otvorenje — Tvrđava Bokar
Izložba: Sloboda, Istina i Vive L’Amour
„The Wordless Moment“ — izvedba Gustafa Bromsa (Švedska) — 40 min
Gustaf Broms predstavlja novo djelo koje uzdiže pogled, pozivajući publiku da prestane gledati svijet kao zbroj predmeta i prihvati fluidne procese postajanja koje otkriva organski svijet. Djelo djeluje kao ogledalo koje odražava višestruka Ja.
Gustaf Broms radi na sjecištu performansa, videa i instalacija. Rođen 1966. u Švedskoj, živi i radi u šumi Vendel. Njegova praksa istražuje svijest i dualnost Bitka — PRIRODA (biološki procesi tijela) i UM (intelektualna interpretacija iskustva).
Ova izložba ispituje kako sloboda, istina i ljubav oblikuju kolektivno i individualno postajanje. Smještena unutar drevnih zidina Tvrđave Bokar, djeluje kao ritual percepcije koji posjetitelje poziva da prijeđu preko fiksnih predmeta i usklade se s trajnim odnosnim procesima u kojima se suosjećanje, tolerancija, strpljenje i moral — kad su srca ispunjena ljubavlju — pretvaraju u ono što je najvažnije: težnju za pravim ljudskim bićem.
Autori:
– Miloš Glavurtić — suvremeni hrvatski umjetnik koji istražuje kolektivno sjećanje i urbani krajolik.
– Željko Tutnjević — multidisciplinarni umjetnik poznat po fotografsko-intervencijskim radovima koji izazivaju društvene norme.
– Robert Kralj — majstor restauracije, kipar, slikar i autor.
– Ksenija Baraga — likovna umjetnica specijalizirana za tekstilne instalacije i eksperimentalne medije.
– Rado Jenko — grafički dizajner, slikar i pedagog iz Ljubljane; učenik Henryka Tomaszewskog; osnivač Ljubljana Poster Festivala; dobitnik međunarodnih nagrada i član žirija.
26. svibnja — Studio Pulitika, MoMA Dubrovnik
21:00 — Otvaranje: Sloboda i Istina
Autori:
– Vladimir Trokut — instalacija zlatne kaveza s citatom „Liberty should never be sold“ koja propituje cijenu i izvedbu slobode.
– Robert Kralj — skulpturalni radovi koji koriste prazninu i težinu kako bi ispitali prisutnost i odsutnost.
– Radovan Jenko — figurativni fragmenti koji istražuju otpornost i ranjivost.
– Tomislav Kralj — gestevo vođena slikarstva i skulpture koje otvaraju prolaze između stvarnog i snolikog, izazivajući sinestetičke odgovore.
– Alberto León — „Urban alkimist vizualnih narativa“, transformira svakodnevne scene u alegorije autonomije i vidljivosti.
– Ivo Vodopija — intimna instalacija gdje se slikarski materijal susreće sa scenskim elementima, potičući meditativno uranjanje u nestabilnost „bivanja“.
Kuratorska bilješka:
Dijalog između živog iskustva i materijalne borbe svakodnevnog postojanja; potraga za duhovnom energijom kreativnosti u slikarstvu, kiparstvu i instalaciji; refleksija o tome kako se osobna sloboda, istina i ljubav konstruiraju, osporavaju i skrivaju.
30. svibnja — Knežev dvor
21:00
Uvodno predavanje: Knjiga znanja
Predavačica: Ružica Grgurev — inženjerka biotehnologije i prof. kemije.
Reference: Knjiga znanja — Dünya Kardeşlik Birliği Mevlana Yüce Vakfı, 1998., 1132 str.
Sažetak: Mysteriozni tekst koji se opisuje kao Jedina i Neponovljiva Knjiga, nova Biblija ili bajka; predavanje poziva publiku da razmotri tvrdnje o prenošenju znanja od ultradimenzionalnih bića.
31. svibnja — Knežev dvor
21:00 — Predavanje: Omega — 19. evolucijska dimenzija: konačni doseg ljudske evolucije na našoj planeti — znanstvena perspektiva na „Knjigu znanja“
Predavač: Solar Teacher — Ružica Grgurev
Sažetak: Istraživanje Zemlje kao prirodnog svemirskog broda i života kao obrazovnog sustava uređenog za širenje znanja i svijesti potrebnih za dovršenje evolucije.
Plesna izvedba: “Persona” — Nina Hyvärinen (Finska) — 30 min
„Persona“ je solo djelo ukorijenjeno u poetskom pokretu Carolyn Carlson, stvoreno u Parizu 2025. Djelo istražuje ženstvenost kroz mijenjajuće identitete, emocije i životne faze, krećući se između krhkosti i snage, slobode i ograničenja. Glazba: René Aubry.
Kratka biografija:
Nina Hyvärinen — finska plesačica, koreografkinja i pedagoginja čija karijera obuhvaća klasični balet, suvremenost i istočne plesne tradicije; bivša prvakinja Finskog nacionalnog baleta; suradnica Carolyn Carlson, Williama Forsythea i Jiříja Kyliána.
14. lipnja — Knežev dvor
21:00 — Predstava: “Vrijeme za poeziju”
Kratka napomena: Metafizičko-filozofska parodija i komentar na gubitak izvornog smisla Eurosonga.
Večernji voditelji: Deniz Sarić i Iris Kapidžić
U izvedbi sudjeluje šest mladih izvođača i nekoliko uglednih lokalnih građana; posebni nastup Dubrovačkih Kavaljera.
Kontakt i web
– Email: info@lepetitfestival.com
– Web: www.lepetitfestival.com
Ulaznice: Zatražite slanjem e-maila na info@lepetitfestival.com — broj mjesta je ograničen; Le Petit će vam poslati besplatnu ulaznicu na upit.

Kuća je velika, ne može se ona nosit
2026-05-27 20:00 - 21:30, 2026-05-28 20:00 - 21:30, 2026-05-29 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Kazalište Marina Držića priprema novu predstavu redatelja Romana Nikolića koja se bavi osjetljivom i važnom temom: demencijom i zaboravom.
U središtu projekta je pitanje: Što ostaje kada sjećanja počnu blijedjeti?
Pozivamo vas da podijelite s nama autentične priče iz mladosti – osobne uspomene vezane uz naš grad, svakodnevicu, prve ljubavi, obiteljske trenutke, mirise, prizore, događaje kojih se još sjećate i koje ne želite da budu zaboravljene.
Svoja sjećanja i priče možete slati na e-mail: press@kmd.hr
Rok za slanje je 15. rujna.
Priče mogu biti potpisane ili anonimne, ali također možete poslati priču u vidu glasovne snimke ili tekstualnog zapisa.
Vaše priče mogu postati inspiracija i dio dramskog materijala predstave koja želi sačuvati ono što polako nestaje – osobno, kolektivno, gradsko pamćenje.
Zahvaljujemo na povjerenju i doprinosu.

Predstava „Parazitska posla“@Gks Metković
2026-05-29 20:00 - 21:30 | Gradsko kulturno središte Metković, Ul. Stjepana Radića 1, Metković, Dubrovačko-neretvanska, 20350, Croatia
Kazalište Moruzgva dolazi u Metković s hit predstavom „Parazitska posla“ – britkom i duhovitom obiteljskom komedijom punom prepoznatljivih situacija, sukoba i neočekivanih obrata.

Petak, 29. svibnja u 20 sati
Gradsko kulturno središte Metković
10 eura

Ne propustite večer smijeha i kaosa!

Vikend Piknik Fest @ Metković
2026-05-29 20:30 - 2026-05-31 21:00 | Gradski park Metković, Gradski park, Metković, Dubrovačko-neretvanska, 20350, Croatia
Od 29. do 31. svibnja Gradski park postaje mjesto dobre zabave, glazbe, radionica i sadržaja za cijelu obitelj. Posjetitelje očekuju kviz, koncert Domenice Žuvele, dječje predstave, kreativne radionice, humanitarne akcije i još puno toga!

Gradski park Metković
29. – 31. svibnja 2026.

Plesni studio Konavle: Pepeljuga
2026-06-03 18:00 - 19:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Plesni studio Konavle: Pepeljuga
Plesna predstava.

Makedonski narodni teatar: “12”
2026-06-05 20:00 - 21:30 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Gostujuća predstava Makedonskog narodnog tetara iz Skoplja temeljena na djelu Reginalda Rosea “12 gnjevnih ljudi”.
12 nesposobnih ljudi odlučuje o sudbini jednog čovjeka.
12 je drama koja istražuje fenomene pravde, morala, društvenog sustava i ljudske prirode općenito. To je adaptacija drame Reginalda Rosea, “12 gnjevnih ljudi”, prenesena u suvremeni makedonski kontekst.
“12” se događa, ovdje i sada, u modernoj Makedoniji. Priča se vrti oko dvanaest porotnika, iz različitih društvenih slojeva, koji moraju odlučiti o sudbini tinejdžera optuženog za ubojstvo očuha. Likovi sjede u zatvorenoj sobi okrenuti jedan prema drugome, svaki s drugačijom perspektivom, osobne predrasude izlaze na površinu, napetost raste, odražavajući šire društvene diskurse i predrasude prisutne u suvremenoj Makedoniji.
Ova soba, ovaj jedinstveni prostor, zapravo je mikrokozmos makedonskog društva, prikazujući raznoliku skupinu porotnika koji se isprva čine jednoglasnima u uvjerenju o krivnji optuženih. No kako vrijeme prolazi, tako se mijenjaju i uvjerenja, a kad jedan od tih likova počne preispitivati iznesene dokaze, svi se zajedno upuštaju u složenu raspravu, u potrazi za istinom i pravdom.

Otvorenje dječje izložbe "Ođe je doma"
2026-06-06 19:00 - 20:30 | Zavičajni muzej Konavala, Čilipi, Beroje 49, Čilipi, Dubrovačko-neretvanska, 20217, Croatia
Pozivamo vas u subotu, 6. lipnja u 19 sati u Zavičajni muzej Konavala na otvorenje dječje izložbe “Ođe je doma” i izvedbu dramske predstave učenika 4. razreda Područne škole Čilipi.

Izložba i predstava nastale su u suradnji Zavičajnog muzeja Konavala i Područne škole Čilipi pod vodstvom učiteljice Pauline Grbić, u sklopu projekta posvećenog upoznavanju Čilipa, njihova prostora, običaja, kulturne baštine i svakodnevnog života mjesta.

Učenici su istraživali prepoznatljive sastavnice svoga mjesta: konavoski vez, nošnju, običaje, folklor, crkve i crkvice, ilirske gomile, ljetnikovce, školu, poštu, zračnu luku, nogometno igralište i druge važne točke lokalne zajednice. Kroz likovne, pisane, praktične i scenske radove oblikovali su vlastiti doživljaj zavičaja i mjesta kojem pripadaju.

Dođite podržati naše učenike i njihov pogled na Čilipe! Vidimo se!

„Zla kob zaborava“ Feđe Šehovića
2026-06-06 20:00 - 21:30 | Teatar Lero, Frana Supila 8, Dubrovnik, Dubrovačko-neretvanska, 20000, Croatia
“Zla kob zaborava” Feđe Šehovića i njegov Dubrovački ratni dnevnik 1991. nova izvedba u subotu 6.lipnja 2026. u Lazaretima u 20 sati uz besplatan ulaz!

Studentski teatar Lero u nastavku svoga izvedbenog ciklusa „Čitanje Grada“ novi deveti naslov posvećuje Feđi Šehoviću i njegovom Dubrovačkom ratnom dnevniku „Zla kob zaborava“ objavljenom 1992. godine. Šehovićev opis ratnih događaja tijekom rujna, listopada, studenog i prosinca 1991. godine potresan je povijesni i književni trag u kojem autorovi prikazi okrutnih i bolnih dana okupacije i napada na Grad svjedoče o istrajnoj ljudskoj želji za istinom i slobodom kao najvećim vrijednostima. Pripremio i dramatizirao: Davor Mojaš, glazba: Petar Obradović, video Nikola Duper, scena i svjetlo Mato Brnjić, grafičko oblikovanje Nora Mojaš, produkcija Ksenija Medović. Sudjeluju: Jasna Held, Ksenija Medović, Zvončica Šimić, Dubravka Mrvelj, Barbara Horvat, Deša Šehović Sarić.

Studentski teatar Lero posvećuje novo Čitanje Grada IX u spomen Feđi Šehoviću (1930.-2025.) svestranom književniku bogatog opusa koji je ostavio obvezujući trag u novijoj povijesti dubrovačkog kazališta a njegove komedije i danas ostaju važnim prinosima hrvatskom glumištu. Autor je radio drama, povijesnih i autobiografskih romana, zbirki poezije i prepoznatljivih slikarskih avantura. Književnu pozornost privukao je i pod pseudonimom Raul Mitrovich. Bio je direktor Drame splitskoga HNK-a, ravnatelj Znanstvene knjižnice u Dubrovniku, jedan od inicijatora osnivanja Doma Marina Držića kojem je bio ravnatelj od 1989. do umirovljenja 1996. Utemeljitelj je Studentskog teatra Lero 1968., pišući za Lera satiričke igrokaze, komedije i drame koje i režirao, okupljajući generacije koje su kasnije ostavile važan trag na hrvatskoj umjetničkoj sceni i u dubrovačkoj kulturnoj slici. Njegovom empatijskom teatarskom zagovoru nisu odoljele i kćer i unuka, ostajući i danas upisane i u ovoj Lerovoj posveti i zahvali Feđi Šehoviću u obilježavanju godišnjice njegovog odlaska.

Plesna produkcija studija DuPoint
2026-06-10 18:00 - 19:00, 2026-06-10 20:00 - 21:00 | Kazalište Marina Držića, Pred Dvorom 3, Dubrovnik, 20000, Croatia
Članovi plesnog studija DuPoint predstaviti će se publici s različitim plesnim stilovima, dinamičnim i veselim koreografijama koje ćete pogledati u dahu.
