Otvorenje izložbe i predstavljanje knjige "Hrvatska pod zvijezdama", autora Branka Nađa
2026-07-11 20:00 - 21:30 (Europe/Zagreb) | TUP Dubrovnik, Ul. Svetog Križa 3, Dubrovnik, DFubrovačko-neretvanska, 20000, Croatia
U ART UP galeriji u kompleksu TUP u subotu, 11. srpnja, s početkom u 20 sati, bit će otvorena izložba astrofotografija Branka Nađa pod nazivom „Hrvatska pod zvijezdama“. Tom će prigodom biti predstavljena i istoimena knjiga autora.
Izložba donosi izbor astrofotografija koje prikazuju ljepotu noćnog neba iznad hrvatskih krajolika, spajajući prirodnu baštinu i astronomiju kroz objektiv autora, otkrivajući prizore koji često ostaju skriveni od pogleda.
Posjetitelji će izložbu moći razgledati do 31. srpnja.
Organizatori događanja su Zajednica tehničke kulture Grada Dubrovnika, Zajednica tehničke kulture Dubrovačko-neretvanske županije i Kino video klub Dubrovnik, u suradnji s Centrom za djecu, mlade i obitelj Dubrovnik te UTD Ragusom.

Predavanje “Iz Konavala u Libanon: o. Ivan Fiorović SJ u vremenu vjerskih sukoba i obnove”
2026-07-16 20:00 - 21:30 | Zavičajni muzej Konavala, Čilipi, Beroje 49, Čilipi, Dubrovačko-neretvanska, 20217, Croatia
U sklopu programa Konavoski panoptikum, Muzeji i galerije Konavala u suradnji s Općinom Konavle i Zakladom Otac Ivan Fiorović pozivaju Vas na predavanje “Iz Konavala u Libanon: o. Ivan Fiorović SJ u vremenu vjerskih sukoba i obnove”, koje će održati izv. prof. dr. sc. vlč. Daniel Patafta u četvrtak, 16. srpnja u 20 sati u Zavičajnom muzeju Konavala.

Predavanje će analizirati ulogu hrvatskog isusovca rodom iz Konavala Ivana Fiorovića u zbrinjavanju žrtava sukoba u Libanonu 1860. godine, organiziranju karitativne pomoći, osnivanju Kongregacije Blažene Djevice Marije od Sedam Žalosti te razvoju isusovačkih odgojnih i obrazovnih ustanova u Bejrutu. U predavanju će se nastojati vrednovati mjesto o. Ivana Fiorovića u povijesti katoličkih misija na Levantu te ukazati na širi značaj hrvatskih misionara u razvoju katoličkih institucija i međukulturnih odnosa na prostoru kasnog Osmanskog Carstva. Time se Fiorovićevo djelovanje interpretira kao životopis iznimnog misionara, ali i kao ogledni primjer isprepletenosti misionarskog rada, humanitarnoga djelovanja i međunarodnih političkih okolnosti na istočnom Sredozemlju u drugoj polovici 19. stoljeća.

Izv. prof. dr. sc. vlč. Daniel Patafta svećenik je Zagrebačke nadbiskupije i izvanredni profesor crkvene povijesti na Katoličkom bogoslovnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Znanstveno se bavi poviješću Crkve od srednjega do suvremenoga doba, osobito hrvatskom crkvenom poviješću 19. i 20. stoljeća. Autor je i urednik više znanstvenih knjiga i brojnih radova objavljenih u domaćim i međunarodnim publikacijama te redovito sudjeluje na znanstvenim skupovima u Hrvatskoj i inozemstvu.

Dobro nam došli!

Više o samom predavanju i biografiji predavača pročitajte na našem webu:
https://www.migk.hr/…/1191-predavanje-iz-konavala-u…

Festival M&M u Kući Bukovac
2026-07-21 20:00 - 21:30 | Kuća Bukovac, Bukovčeva 5, Cavtat, 20210, Croatia
Čast nam je što možemo ugostiti Festival M&M u Kući Bukovac. Pozivamo Vas na sudjelovanje u programu u utorak, 21. srpnja u 20 sati s temom “Što smo mi Bukovcu i Vojnoviću (danas) i što su oni nama (danas)?”
Više pročitajte u programu, radujemo se Vašem dolasku!

Književnost u Lazaretima: Ana Dević
2026-07-21 21:00 - 22:30 | art radionica lazareti # art workshop lazareti, Frana Supila 8, Dubrovnik, Dubrovačko-neretvanska, 20000, Croatia
U utorak 21. srpnja u 21 sat predstavit ćemo Anu Dević, kustosicu, edukatoricu i spisateljicu i njezinu zbirku poezije Devedeset devet doprinosa disanju. Razgovor će moderirati i voditi Staša Aras.
Zbirka Devedeset devet doprinosa disanju (Meandar Media, 2024.) kustosice i pjesnikinje Ane Dević kroz motive tijela, odrastanja, intimnog i kolektivnog progovara o različitim aspektima ženskog iskustva. Razgovarat ćemo o tome gdje se susreću vizualne umjetnosti i književnost, kako nastaju pjesme, što znači pisati kao da dišeš, gdje se kriju otpor i nježnost te o svemu što nam razgovor usput otvori.
O zbirci poezije Ane Dević Devedeset devet doprinosa disanju“Ponekad se čini da ne postoji mnogo toga što možemo napraviti kako bismo usmjerili tijek života, stekli kontrolu nad njim ili barem razumjeli tko smo i što nam se događa. No kada pisanje poezije doživljavate kao disanje (a vrijedi i obrnuto) tada jezik pokazuje svoju magičnost na toliko razina. Svojim stihovima pjesnikinja Ana Dević hrabro zasijeca u melankoliju prošlosti, žive boje djevojaštva, neumitnost starenja, kao i u mnoge odnose koje okružuju i oblikuju vlastito ”ja”. Njezin pjesnički jezik je istovremen: pitak, začudan, zloslutan, mek i titrav, ponekad nemilosrdan. Njezin sadržaj je: sasvim slučajno dodijeljeno iskustvo ženskog života u koje prodire do kraja tek kada ga napiše, poklanjajući nam tada izoštrenu sliku onoga što smo nekada nejasno osjetili, a sada spremno prigrlili, odražavajući se u njezinom posebnom, a opet univerzalnom pjesničkom svijetu. Davno izgubljene riječi, zapisat će pjesnikinja, vukla sam kao utopljenike na obalu. Na sreću čitatelja, čak i kad su šutjele, za nas ih je spasila.” Ivana Bodrožić

Biografija autorice: Kustosica, edukatorica i spisateljica, Ana Dević, diplomirala je povijest umjetnosti i komparativnu književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Njezin rad povezuje različita područja koja uključuju hibridne oblike umjetničke produkcije: izložbe, publikacije i diskurzivne formate. Članica je kolektiva WHW s kojim je kokurirala brojne izložbe, poput 11. Istanbulskog bijenala (2009). (Ko)kurirala je brojne izložbe, te sudjelovala u uređivanjima knjiga i publikacija. Piše poeziju i kratku prozu koju je objavila u sklopu Večernjakovog natječaja za kratku priču Ranko Marinković, Trećem programu hrvatskog radija (Poezija naglas, Metafora, Preobražaji, Moj izbor), 63. Goranovom proljeću 2026., te na različitim portalima. Autorica je brojnih stručnih tekstova i publikacija. Doktorandica je na povijesti umjetnosti na Sveučilištu u Zadru. Jedna je od voditeljica programa WHW Akademije i predavačica na MA programu Nuova Accademia di Belle Arti NABA-e u Milanu. Članica je Kluba anonimnih pisaca KAP koji djeluje u Zagrebu od 2021. godine. Dio je tima 9. međunarodne konferencije o odrastu koja se održala u Zagrebu 2023. godine. Živi i radi u Zagrebu.

Hrvoje Juvančić: Hommage Milki Podrug Kokotović
2026-07-23 21:30 - 23:00 | Knežev dvor, Pred Dvorom 1, Dubrovnik, 20000, Croatia
Hrvoje Juvančić: Hommage Milki Podrug Kokotović
Jedna od najnadarenijih hrvatskih glumica druge polovice 20. stoljeća; Milka Podrug Kokotović obilježila je svojim kreacijama prije svega Dubrovačko kazalište Marina Držića i Dubrovačke ljetne igre. Svojim širokim glumačkim rasponom koji se rasprostirao od dramskih, preko komičnih pa do tragičnih uloga Milka je, osim kazališnih, privukla i veliki broj filmskih i TV režisera, pa je ostvarila i zapažene uspjehe i veliku popularnost i u filmovima i TV serijama. Radeći do visoke starosti, Milka nas je na koncu tiho napustila prošle godine u 94. godini života, pa će ovaj Hommage glumici koji priprema istaknuti dokumentarist Hrvoje Juvančić, biti toplo i nostalgično prisjećanje na veliku Milku Podrug Kokotović, kao i na Dubrovnik 20. Stoljeća..

Predstavljanje monografije „Priča o Žuljani“
2026-07-25 20:00 - 21:30 | Žuljana, Pelješac, Žuljana, Žuljana, Dubrovačko-neretvanska, 20247, Croatia
Nakon gotovo deset godina sustavnog arhivskog i terenskog istraživanja, krajem srpnja bit će predstavljena monografija „Priča o Žuljani“ autora Jadrana Jeića Baguzeja, jedno od najopsežnijih djela posvećenih povijesti, kulturnoj i duhovnoj baštini Žuljane i poluotoka Pelješca.
Riječ je o znanstveno utemeljenoj monografiji koja, uz pregled povijesti mjesta, donosi niz dosad nepoznatih činjenica temeljenih na izvornim arhivskim dokumentima.
Među najznačajnijim doprinosima knjige ističu se:
prvi cjeloviti hrvatski prijevod Matrikule bratovštine sv. Julijana i Martina iz 1556. godine, jednog od najvrjednijih pisanih izvora o povijesti Žuljane;
Nova saznanja koja potvrđuju postojanje crkve sv. Martina u Žuljani najmanje stotinu godina prije njezina proglašenja župnom crkvom 1556. godine; Prvi put znanstveno argumentirano potvrđeno postojanje crkve sv. Julijana Mučenika već u 15. stoljeću, po kojemu je Žuljana dobila svoje ime; Nova istraživanja o sakralnoj baštini, rodovima, običajima, jeziku i životu stanovnika Žuljane.Prijevodi svih žuljanskih oporuka od 15.st. nadalje.
Monografija obuhvaća petnaest tematskih poglavlja o povijesti, zemljopisnom razvoju, sakralnoj baštini, rodoslovlju, tradicijskim običajima, glazbalima, narodnoj nošnji, pučkoj medicini i drugim temeljnim obilježjima identiteta Žuljane.
Stručnu vrijednost knjige potvrdili su recenzenti dr. sc. Vinicije B. Lupis i dr. sc. Domagoj Vidović.
Pokrovitelji izdanja su Dubrovačka biskupija, Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske, Grad Dubrovnik, Općina Ston, Općina Janjina, Društvo prijatelja dubrovačke starine te brojni donatori.
Svečano predstavljanje monografije održat će se u subotu, 25. srpnja 2026. godine u 20 sati u Konobi Mediteran u Žuljani.
Program će voditi dubrovački glumac Frano Mašković, a očekuje se dolazak predstavnika kulturnih i znanstvenih ustanova, Dubrovačke biskupije, župnika okolnih župa, predstavnika lokalne i regionalne samouprave te brojnih gostiju.
Monografiju izdaje Udruga Val kulture, u suradnji s autorom Jadranom Jeićem Baguzejem.

Trag u beskraju 2026
2026-07-26 17:30 - 2026-07-31 23:30 | Vela Luka, Korčula, Vela Luka, Dubrovačko-neretvanska, 20270, Croatia
Trag u beskraju
26.-31.7.2026.
Osma godina, nova glazbena čarolija i snažne emocije kroz manifestaciju Trag u beskraju, posvećenu neprolaznom nasljeđu Olivera Dragojevića.
Uz četiri velike koncertne večeri
program uključuje i niz popratnih događanja – promocije knjiga, nastupe mladih izvođača, različite kulturne sadržaje i humanitarnu nogometnu utakmicu – koji dodatno obogaćuju ovu glazbenu manifestaciju i čine je jedinstvenim spojem umjetnosti, tradicije i emocije.

26.07. nedjelja
17:0 h KONCERT NA TRAJEKTU JADROLINIJE
MARKO TOLJA, IVA AJDUKOVIĆ & MARIO PAVLIĆ
ANTE GELO BAND feat. Maasej Kovačević, Robert Vrbančić, Marko Matošević

27.07. ponedjeljak
20:00 h Glazbena škola “Oliver Dragojević”
PROMOCIJA KNJIGE NOTA – “OLIVER ZA GITARU”, autor Ante Gelo

28.07. utorak
10:00 h Žardin Vela Luka
KONCERT “MLADI PJEVAJU OLIVERA
20:00 sati Atrij Centra za kulturu
PROMOCIJA KNJIGE OLIVER- “SVE NJEŽNE RIJEČI SVIJETA”, autor prof. dr. sc. Zoran Curić

29.07. srijeda
10:00 h crkva sv. Josipa
RECITAL – Ines Tričković

21:00 sati ponton Vela Luka
KONCERT “TRAG U BESKRAJU”
PETAR GRAŠO, ZORICA KONDŽA, NINA BADRIĆ, JAKOV JOZINOVIĆ, MARKO TOLJA, MATIJA CVEK, IVICA SIKIRIĆ IĆO, IVA AJDUKOVIĆ, INES TRIČKOVIĆ, KLAPA OŠJAK

*Nakon završetka izravnog televizijskog prijenosa koncert se nastavlja uz GELO BAND

30.07. četvrtak
17:30 h nogometno igralište u Veloj Luci
HUMANITARNA UTAKMICA

21:30 h pijaca ispred crkve sv. Josipa
KONCERT “PRIJATELJI S BALUNA”
DRAŽEN ZEČIĆ, ALEN NIŽETIĆ, GIULIANO, HARI RONČEVIĆ, PERO PANJKOVIĆ

31.07. petak
21:30 h, pijaca ispred crkve sv. Josipa
KONCERT “NINA BADRIĆ & ANTE GELO ACOUSTIC ORCHESTRA”

16. RIMSKA NOĆ U NARONI
2026-07-31 19:00 - 23:00 | Arheološki muzej Narona, Naronski trg 6, Vid, Dubrovačko-neretvanska, 20352, Croatia
Zakoračite u prošlost: Doživite antički šušur na 16. Rimskoj noći u Naroni! Još jednom ćemo zajedno oživiti antičku Naronu i pokazati kako je izgledao život u Naroni, jednom od važnijih trgovačkih gradova Rimskoga Carstva na našim prostorima.
Želite li osjetiti mirise drevnih jela, čuti zveket gladijatorskog oružja i doživjeti atmosferu prave antičke tržnice?
Označite petak, 31. srpnja od 19 sati u svojim kalendarima, jer vas Arheološki muzej Narona u Vidu vodi na nezaboravno putovanje kroz vrijeme!
Ove godine manifestacija oživljava uzbudljivu temu rimskog sajma. Vid će ponovno postati središte antičke trgovine, zabave i druženja. Pripremili smo bogat i raznolik program prilagođen svim generacijama, a u nastavku donosimo najavu:
Rimski sajam: Istražite autentične štandove, antičke zanate i otkrijte što se sve kupovalo i prodavalo u zlatno doba Narone. Rimska kuhinja: Razmazite svoje okusne pupoljke i kušajte neobične, bogate specijalitete pripremljene prema originalnim receptima iz starog Rima. Borbe gladijatora: Osjetite adrenalin i navijajte za svoje favorite u napetim i spektakularnim povijesnim rekonstrukcijama borbi. Program za djecu i odrasle: Od kreativnih i edukativnih radionica za najmlađe do zanimljivih sadržaja za starije posjetitelje – zabava je zajamčena za cijelu obitelj.
Posebno nam je drago istaknuti da ovogodišnja Rimska noć ima humanitarni karakter! Zabavljajući se i učeći o povijesti, zajedno činimo i dobro djelo.

Odjenite svoje toge, ponesite dobro raspoloženje i pridružite nam se pod zvjezdanim nebom u Vidu. Čekamo vas na mjestu gdje povijest ponovno oživljava!
Ulaz je slobodan! Vidimo se na 16. Rimskoj noći!
#RimskaNoc #Narona #Vid #Metkovic #ArheoloskiMuzejNarona #Antika #HumanitarnaAkcija #Gladijatori #RimskiSajam #Dalmacija #Povijest

Promocija knjige | C. Goldoni: Ribarske svađe
2026-07-31 20:30 - 21:30 | Umjetnička škola Luke Sorkočevića, Strossmayerova 3, Dubrovnik, Croatia
Promocija knjige | C. Goldoni: Ribarske svađe
Izdavači: Dubrovačke ljetne igre i Ogranak Matice hrvatske Dubrovnik
U prijevodu i adaptaciji Morane Čale
—
Ponašijenčene
Prijevod, dubrovačka lokalizacija i predgovor: Morana Čale
Najnovija hrvatska prilagodba glasovite komedije Ribarske svađe (Le baruffe chiozzotte, 1762) talijanskoga komediografa Carla Goldonija (Venecija, 1707 – Pariz, 1793), koju je, za potrebe izvedbe na Dubrovačkim ljetnim igrama u redateljskoj postavi Krešimira Dolenčića, 2025. godine na dubrovački govor prevela i lokalizirala Morana Čale, uklapa se u tradiciju dubrovačkih „frančezarija“ (prije svega „molijerada) i „talijanarija“ od baroka do 20. stoljeća, a napose nastavlja niz koji je započeo Frano Čale dubrovačkom lokalizacijom prije svega Goldonijeve Kafetarije, praizvedenom na Igrama 1978, te zatim Goldonijevih komedija Moskar i Gospar Tomo Brontulalo iliti Fastidiozi starežina. Na hrvatskim su pozornicama Ribarske svađe slavu stekle zahvaljujući nikad tiskanome ingenioznom prijevodu-lokalizaciji na splitski govor Iva Tijardovića, na temelju kojega su nastale i, također uspješne ali neobjavljene, kazališne prilagodbe na viški, kvarnerski i dubrovački govor. Za razliku od prethodne dubrovačke inačice Ribarskih svađa, sročene skupnim naporima glumačkog ansambla i redatelja Joška Juvančića, koja se pridržavala duhovitoga Tijardovićeva splitskog predloška po cijenu da se u znatnoj mjeri udalji od izvornika, prijevod-prilagodba Morane Čale prvi put nakon Tijardovića kao predložak uzima izvorni Goldonijev tekst na venetskom narječju svojstvenome gradiću Chioggi.
Smatrajući, u skladu s talijanskom i antičkom komediografskom tradicijom, kako je srž komedije da točno oponaša „prirodu“, u autorskome predgovoru namijenjenome čitateljima spomenute komedije Goldoni je svojedobno istaknuo koliko je za razumljivost, komičnu djelotvornost i uspjeh kazališne komunikacije presudno da publika jezični izričaj komedije doživljava uvjerljivo primjerenim staležu i podrijetlu likova, a istodobno i sebi bliskim i spontano prihvatljivim, pa se pišući, kako kaže, trudio što pomnije ugledati na osobitosti govora ribara, pomoraca i uopće pučana u Chioggi. Kao što je Goldonijevu napomenu pronicavo primijenio Tijardović, i Morana Čale u svojem prijevodu-lokalizaciji teži za jednakovrijednim učinkom. Dakako, odrediti što je „prirodno“ i kako bi morao zvučati autentični dubrovački govor postaje izazov u 21. stoljeću. Svjesna da Dubrovčani u novije doba na razne načine nastoje iz zaborava uskrisiti svoj „pravi“ govor, ideal koji, kao svaki povijesni idiom, neminovno izmiče dohvatu njihove nostalgije, prevoditeljica-lokalizatorica posegnula je za jezičnim zalihama književne, komediografske i dramaturške kulture – a nadasve, ali ne isključivo, za ostavštinom i danas živoga Držićeva izričaja – s kojom Grad, odavno srođen s kazalištem, živi i diše.
Knjiga je tiskana u suizdanju Dubrovačkih ljetnih igara i Ogranka Matice hrvatske u Dubrovniku s uredničkim potpisom Jelene Obradović Mojaš.
